“Helyi jelentőségű, védett természeti érték” – áll a táblán, miközben szemétben úszik a Rókusi templom melletti terület
![](https://szeged365.hu/wp-content/uploads/2024/07/315baaf6-d5a4-48a6-95ee-3ca7fe5f6997.jpg)
Pont csütörtökön délelőtt írtunk arról, hogy valaki szemétlerakónak nézte a Negyvennyolcas utca és a Zsombói út körforgalmát Szeged közelében, most pedig újabb “gyöngyszemet” kaptunk, ezúttal Tünde olvasónktól, aki a Rókusi templom mellett fotózta a cikkünk borítóképeként használt fotót. A dolog pikantériáját az adja, hogy a szeméthalom mögött a “helyi jelentőségű, védett természeti érték” feliratú tábla díszeleg. Sajnos ezzel a látvánnyal kicsit sem fest védett természeti értéknek a környék.
“Ezt a fotót ma készítettem a Rókusi templom mellett. A szeméthalom mögött: “helyi jelentőségű, védett természeti érték” feliratú tábla. Szerintem illik a pár órával korábban megjelent cikkhez, ahol hulladékot raktak le egy körforgalomnál” – írta olvasónk, aki hozzátette, hogy csak az a gond, hogy ez a városon belül van.
SZEMÉTHEGYEK MINDENHOL, ÉS HAJLÉKTALANOK
Olvasónk beszámolója szerint a Mars téren található Szegedi Tudományegyetem Mérnöki Kar épülete körül is áldatlan állapotok uralkodnak. “Szeméthegyek mindenhol, hajléktalanok fekszenek és alszanak a padokon. Méltatlan egy egyetemhez” – véli Tünde, egy másik olvasónk pedig arról írt szerkesztőségünknek, hogy bizony megéri reggel 6 körül sétálni a Dugonics tér környékén is, mert van mit látni. Tamás szerint ekkor láthatjuk a fa alatt ébredező “homeless-eket”, akik mostanra teljesen elfoglalták a teret.
KELLEMETLEN GONDOT OKOZNAK A HAJLÉKTALANOK A HÜVELYK UTCA KÖRNYÉKÉN IS
A napokban írtunk arról is, hogy sajnos tényleg visszatérő probléma Szegeden a közterületeken életvitelszerűen tartózkodó hajléktalanok okozta gondok. Olvasónk számolt be arról is, hogy lakókörnyezetében, az egyik Hüvelyk utcai háztömb mögött vertek tanyát a fedél nélküliek, ezzel megzavarva a környék nyugalmát.
A HAJLÉKTALANSÁG ÖRÖKLŐDIK?
A Qubit éppen nemrég foglalkozott a témával, egy júliusi cikkében arról írnak, hogy a legtöbb szakember biztosra veszi, hogy az állam nem sokat tesz a hajléktalanság felszámolásáért, sőt az egyik legismertebb szakértő, Győri Péter, a Menhely Alapítvány kuratóriumának elnöke Így kallódunk el szépen egymás után című, 2021-es tanulmányában arra mutat rá, hogy mára már a gyermekvédelmi ellátórendszer is a hajléktalanságban élő emberek utánpótlásának forrásává vált. Győri kutatása szerint a hajléktalan emberek 20,5 százaléka volt rövidebb-hosszabb ideig volt állami gondozásban. Tehát minden ötödik hajléktalan ember legalább részben annak eredményeképpen van az utcán, hogy a gyermekvédelmi szakellátás nem tudta őt stabil életpályán elindítani.
MINIMUM KÖZEL 10 EZER HAJLÉKTALAN VAN MAGYARORSZÁGON
A hajléktalanságban élők számát nagyon nehéz pontosan meghatározni. Győri egy másik tanulmányában a KSH adatai alapján arra jut, hogy
- 1990-ben még csupán 278 fő jelent meg a népszámlálások hajléktalanellátó intézményi lakói között,
- a 2001-es népszámlálásban 9985 hajléktalanellátó intézményben lakó, illetve fedél nélkül élő embert írtak össze a számlálóbiztosok,
- 2011 októberében pedig 12 347 embert soroltak ebbe a kategóriába.
Persze ezek a számok nem mutatnak meg mindenkit, hiszen épp a hajléktalanságban élőket a legnehezebb megtalálni a népszámláláskor. Sokan a városokhoz közeli erdőkben húzzák meg magukat, és kimaradnak a statisztikákból. Mindenesetre a 2023-as KSH-adatok szerint Magyarországon 9308 fő vesz részt a hajléktalanellátásban, de ebben nincsenek benne azok, akik semmilyen formában nem veszik igénybe a tartós bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó ellátórendszert.
SAJNOS CSAK RÖVID IDŐRE SIKERÜL LEGTÖBBSZÖR EBBŐL KIKECMEREGNI
Az élethelyzeteket és a sorsokat elemezve a fent említett tanulmányban arra jutnak, hogy a hajléktalanellátó rendszerben megjelenő többgenerációs családok esetében már nehéz a hazai lehetőségek között megoldást kínálni a problémákra: az alacsony iskolai végzettség nem teszi lehetővé az önálló lakhatáshoz szükséges piaci jövedelem megszerzését, és a középkorú hajléktalan emberek rossz egészségi állapotuk miatt legtöbbször csak könnyű fizikai munkát tudnak vállalni. Akinek sikerül kikecmeregnie a hajléktalanságból, annak is csak rövid időre, és nem állami, hanem családi segítség vagy párkapcsolat útján. Az erről szóló teljes cikket ITT olvashatod el.
Láttál valamit, amely izgalmas, érdekes vagy hasznos lehet a Szeged365 Family többi tagja számára is? Töltsd le a vadonatúj applikációnkat, küldj fotót és légy a tudósítónk!
App Store: https://apple.co/3ZdLaYm
Google Play: https://bit.ly/3LSOTHJ
Kövess a Szeged365 TikTok, Facebook és Instagram oldalakon is!
Köszönjük, hogy a virtuális családtagunk vagy!